Bračislavs Vasiļkovičs
Bračislavs Vasiļkovičs jeb Polockas Bračislavs (baltkrievu: Брачыслаў Полацкі, miris pēc 1254. gada) bija Vitebskas kņazs (ap 1221—1232), Polockas kņazs (1232—1254). Viņa meitas apprecējās ar Novgorodas kņazu Aleksandru Jaroslaviču (Ņevski)[1] un lietuviešu kunigaiti Tautivilu. Savas valdīšanas beigu posmā viņš bija Lietuvas dižkunigaitijas vasalis.
Bračislavs Vasiļkovičs Брачыслаў Полацкі | |
---|---|
Vitebskas kņazs | |
ap 1221. gadu — ap 1232. gadu | |
Priekštecis | Vasiļko Bračislavičs |
Pēctecis | Izjaslavs Bračislavičs |
Polockas kņazs | |
ap 1232. gadu — pēc 1241. gada | |
Priekštecis | Svjatoslavs Mstislavičs |
Pēctecis | Tautvils |
Dzimis | ? |
Miris | pēc 1241. gada |
Dzīvesbiedre | ? |
Bērni | Aleksandra Bračislavna |
Dinastija | Rurika dinastija |
Tēvs | Vasiļko Bračislavičs |
Māte | Smoļenskas kņaza meita |
Reliģija | pareizticība |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5c/Rus_de_Kiev_en_1237.png/400px-Rus_de_Kiev_en_1237.png)
Dzīvesgājums
labot šo sadaļuUzskata, ka Polockas kņazs Bračislavs bija Vitebskas kņaza Vasiļko Bračislaviča (valdīja 1186—1221) dēls no Polockas Rurikoviču dinastijas. Pēc tēva nāves viņš ap 1221. gadu pats kļuva par Vitebskas kņazu un bija Polockas kņaza Svjatoslava Mstislaviča vasalis. Pēc tam, kad Svjatoslavs Mstislavičs 1232. gadā kļuva Smoļenskas kņazu, viņš iecēla Bračislavu savā vietā par Polockas kņazu. Pēc tam, kad Smoļenskas kņazisti pakļāva Zelta orda, viņš pakāpeniski līdz 1248. gadam nokļuva Lietuvas atkarībā. 1238. gadā Polockas kņazs Bračislavs piedalījās lietuviešu karaspēka iebrukumā Smoļenskas kņazistē. 1239. gadā izprecināja savas meitas Novgorodas kņazam Aleksandram un lietuviešu kunigaitim Tautivilam. Pēc tam hronikās vairs nav pieminēts, jadomā, ka viņš valdījis vismaz līdz 1242. gadam, kad pēc viņa znota Aleksandra uzvaras Ledus kaujā atguva kontroli pār Lotigolu.
Iespējams, ka viņš valdīja līdz pat 1254. gadam, kad par Bračislava pēcteci Polockā kļuva viņa znots Tautivils.
Literatūra
labot šo sadaļu- Загарульскі Э. М. Заходняя Русь: ІХ-ХІІІ ст.: Вучэб. дапам. Мн., 1998, − 260 с.
- Рыжов К. Все монархи мира. Россия. М., 1998.
- Алексеев Л. В. Полоцкая земля // Древнерусские княжества Х-XIII вв. - М., 1975.
- Татищев В. История Российская. т.2. М., 1962.
Skatīt arī
labot šo sadaļuRurika dinastijas valdnieks | ||||
---|---|---|---|---|
Politiskie un sabiedriskie amati un pozīcijas | ||||
Priekštecis: Svjatoslavs Mstislavičs |
Polockas kņazs 1232 — ap 1254 |
Pēctecis: Tautivils |
Atsauces
labot šo sadaļu- ↑ Новгородская первая летопись старшего и младшего изводов. Pед. А. Насонов и др. Москва, 2000 (Полное собрание русских летописей). С. 77.